Головна сторінка цього ГДЗ (зміст)
4.1. Які особливості історичних досліджень?
1. Установіть зв’язок між історичним фактом та подією. Відповідь проілюструйте прикладами.
Історичний факт – це подія, яка трапилася в минулому і має підтвердження. Історична подія – це сукупність пов’язаних між собою історичних фактів. Наприклад, історичним фактом є те, що Колумб відкрив Америку в 1492 році. Цей факт входить до складу історичної події “Відкриття Америки Христофором Колумбом”.
Інший приклад: історичний факт – це подія, яка відбулася в певний момент часу в певному місці, наприклад, вбивство 28 червня 1914 ерцгерцога Франца Фердинанда. Цей факт можна вважати складовою частиною історичної події “Сараєвське вбивство”.
2. Чому важливо використовувати різноманітні історичні джерела під час історичного дослідження?
Різноманітність історичних джерел є важливою складовою процесу історичного дослідження, оскільки вони допомагають отримати повнішу картину минулого. Історичні джерела можуть бути написаними або ненаписаними, археологічними знахідками, матеріальними доказами тощо.
Використання різноманітних джерел дозволяє історикам зробити більш об’єктивні висновки та уникнути однобічного підходу до дослідження. Крім того, різноманітність джерел дозволяє перевірити правдивість інформації, що отримана з одного джерела, порівнявши її з іншими джерелами. Таким чином, використання різноманітних джерел є ключовим елементом історичного дослідження.
3. Якими професійними навиками повинен володіти історик?
Історик повинен мати широкі знання з різних галузей історії, політології, культурології, археології та інших наук. Він повинен бути здатен аналізувати та інтерпретувати історичні документи, розуміти суспільні процеси та політичні системи. Крім того, історик повинен мати вміння працювати з архівними матеріалами, вести дослідження, аналізувати статистичні дані та вміти користуватися комп’ютерними програмами для обробки даних.
Важливими навиками є критичне мислення, логічне мислення, здатність до аналізу та синтезу інформації, толерантність, неупередженість та вміння працювати в команді з іншими дослідниками.
4.2. Що таке археологія та археологічна культура?
1. Що досліджує археологія?
Археологія досліджує минуле, вивчаючи віднайдені під землею залишки діяльності людей, такі як будівлі, знаряддя праці, зброя та інші артефакти. Археологи також вивчають культурні та соціальні аспекти минулих цивілізацій, такі як їхні звичаї, релігія, харчування та життєві умови.
2. Яку історичну інформацію можуть «розповісти» віднайдені археологами артефакти?
Археологічні знахідки допомагають відтворити життя та культуру минулих цивілізацій. На основі розкопок археологи встановлюють, які знаряддя та технології використовувалися, як було організоване господарство та релігійні обряди. Археологія допомагає детальніше пізнати минуле та зрозуміти розвиток людської цивілізації.
3. На основі яких факторів археологічні пам’ятки об’єднують в археологічну культуру?
Археологічні пам’ятки об’єднують в археологічну культуру на основі подібних рис і віднайдених на певній території за певний період часу. Назви археологічних культур зазвичай дають за місцем першої знахідки, орнаменту посуду чи за особливостями поховального обряду.
4.3. Де працюють історики?
1. У чому ви вбачаєте ключову відмінність між музеями та архівами? Що спільного в цих установах?
Ключова відмінність між музеями та архівами полягає в тому, що музеї зберігають та експонують речові та писемні пам’ятки, архіви ж зберігають писемні джерела. Однак, спільне у цих установах полягає у зберіганні та дослідженні культурної спадщини, що допомагає зрозуміти минуле та розвиток людської цивілізації. Також обидві установи мають вимоги до належного зберігання та вологості приміщення для зберігання цінних історичних джерел.
2. Поясніть, чому для зберігання історичних документів та артефактів у архівах та музеях створюють особливі умови.
Для збереження історичних документів та артефактів у архівах та музеях створюють особливі умови, оскільки вони є дуже чутливими до зовнішніх факторів, таких як світло, вологість, температура і багато іншого. Ці умови сприяють збереженню історичних документів та артефактів на довгий термін та допомагають зберегти їх для майбутніх поколінь.
Наприклад, для збереження паперових документів створюються контрольовані умови температури та вологості, щоб запобігти їхньому розкладу, а для збереження старовинних книг та рукописів створюються умови з низькою вологістю, щоб запобігти утворенню плісняви та грибків. Такі умови допомагають зберегти історичні документи та артефакти у найкращому стані для подальшого дослідження та вивчення.
3. Чому однією із трагедій сучасної російсько-української війни стало знищення ракетними обстрілами Національного літературно-меморіального музею Григорія Сковороди в селі Сковородинівка на Харківщині та історико-краєзнавчого музею в селищі Іванків на Київщині, де зберігалися полотна Марії Примаченко?
Це сталося через те, що війна завдає шкоди не лише людям, але й культурному спадщині країни. Музеї та інші установи, які зберігають історичні артефакти та документи, є вразливими до збройних конфліктів. Знищення музеїв та архівів є не лише матеріальною втратою, але й втратою культурної спадщини, яка допомагає зберегти історію та традиції народу.
Перевірте себе
1. Складіть запитання до тексту параграфа, починаючи кожне такими словами: Коли? Що? Хто? Де? Звідки ми можемо дізнатися про? Чому? Як? Який результат? Запропонуйте свої запитання в класі.
Коли?
- Коли з’явилися перші архіви та музеї в історії?
Що?
- Що таке музей та які пам’ятки він зберігає?
- Що таке архів та які документи він зберігає?
- Що таке експонати та де вони зберігаються?
- Що зберігається в архівах та музеях України?
Хто?
- Хто може відвідувати музеї та архіви?
- Хто займається дослідженням історичних джерел?
Де?
- Де розташовані музеї та архіви?
- Де розташовані скансени в Україні?
Звідки ми можемо дізнатися про?
- Звідки ми можемо дізнатися про історичні події та культуру минулих епох?
Чому?
- Чому для збереження історичних документів та артефактів потрібні особливі умови?
- Чому виникає необхідність зберігання історичних джерел?
Як?
- Які умови створюються для зберігання паперових документів та старовинних книг?
- Як відбувається зберігання історичних джерел в архівах та музеях?
- Які вимоги є до належного зберігання історичних джерел?
Який результат?
- Який результат має збереження історичних джерел для нашого суспільства?
- Який результат може мати знищення музеїв та архівів у збройних конфліктах?
2. Укладіть перелік інструментів та речей, які допомагають науковцям під час археологічних розкопок.
Перелік інструментів та речей, які допомагають науковцям під час археологічних розкопок:
- Лопата
- Кельма
- Граблі
- Молоток
- Мірні стрічки
- Посудини для зберігання знайдених артефактів
- Кисті та щітки для чищення знайдених предметів
- Фотоапарат для фіксації знайдених об’єктів
3. Сформулюйте кілька запитань для перевірки достовірності інформації, отриманої з різних джерел.
- Хто автор інформації та яке є джерело?
- Чи вважається це джерело надійним та авторитетним?
- Чи можна підтвердити цю інформацію з інших незалежних джерел?
- Як оцінюється достовірність інформації за науковими або журналістськими стандартами?
- Чи суперечить ця інформація іншим достовірним джерелам?
- Чи вказані джерела або дані, які можна перевірити?
- Чи можна перевірити часову або місцеву достовірність цієї інформації?
- Чи відповідає ця інформація загальноприйнятим фактам, чи логіці?
4. Розкажіть про свої міркування щодо важливості діяльності музеїв та архівів.
Музеї та архіви відіграють важливу роль у збереженні та передачі культурної спадщини. Вони збирають, досліджують та демонструють артефакти, історичні документи, твори мистецтва та інші цінності. Це дозволяє нам розуміти минуле, зберігати нашу ідентичність і навчатися на прикладах попередніх поколінь.
Музеї та архіви також сприяють науковим дослідженням, освіті та розвитку туризму. Вони створюють можливість для публіки вивчати, насолоджуватися та спілкуватися зі світовою культурною спадщиною.
5. Вправа «Дослідник». Відшукайте самостійно чи з допомогою дорослих інформацію про 2-3 відомих українських істориків / історикинь нашого часу. Над якими історичними темами вони працюють?
Віктор Горобець
Віктор Горобець – відомий український історик-козакознавець, який спеціалізується на дослідженні козацької доби в історії України. Основні теми його досліджень:
- Феномен гетьманської влади в Україні XVII-XVIII століть
- Постать гетьмана Івана Брюховецького та його стосунки з Московським царством
- Політична історія Гетьманщини
Горобець презентував дві важливі праці: одну про феномен гетьманської влади, а іншу – “Гетьман Руїни. Іван Брюховецький та Москва”, де розглядає діяльність цього маловивченого, але суперечливого гетьмана.
Валерій Смолій
Валерій Смолій – відомий український історик, академік НАН України. Його дослідницькі інтереси охоплюють:
- Розвиток української державності
- Формування української політичної нації
- Загальні питання історії України
За свій внесок у розвиток історичної науки Смолій був нагороджений орденом Ярослава Мудрого та став лауреатом Державної премії України в галузі науки і техніки.
Ці історики зробили значний внесок у дослідження різних аспектів української історії, від козацької доби до сучасних проблем формування української державності та національної ідентичності.
Сергій Плохій
Сергій Плохій – це один з найвідоміших сучасних українських істориків, який активно працює над дослідженням історії України та її взаємин з іншими країнами. Він є професором Гарвардського університету та директором Українського дослідницького інституту в Гарварді. Плохій спеціалізується на історії Східної Європи, зокрема на історії України, Росії та Радянського Союзу.
Основні теми досліджень Сергія Плохія:
- Чорнобильська катастрофа: Плохій досліджує вплив Чорнобильської катастрофи на Радянський Союз, а також її роль у формуванні української незалежності.
- Російсько-українські відносини: Він аналізує історичні причини та наслідки російського вторгнення в Україну в 2022 році, а також різні етапи взаємин між двома країнами.
- Книги про українську історію: Плохій є автором численних книг, які стали бестселерами. Серед них – «Брама Європи», «Забуті покидьки східного фронту», «Ялта. Ціна миру», «Козацький міф», «Остання імперія», «Загублене царство. Історія «Русского мира» з 1470 року до сьогодні» та інші.
Сергій Плохій має значний вплив на популяризацію української історії на міжнародній арені, його роботи сприяють кращому розумінню складних історичних процесів, що формували сучасну Україну.