Головна сторінка цього ГДЗ (Зміст) – Кафтан 6 клас
Які предмети цікавлять істориків?
Історики цікавляться багатьма аспектами минулого, включаючи:
- Політична історія – події, лідери, уряди, війни
- Економічна історія – торгівля, промисловість, сільське господарство
- Соціальна історія – повсякденне життя звичайних людей
- Культурна історія – мистецтво, література, релігія, звичаї
- Інтелектуальна історія – ідеї, філософія, наука
Вони вивчають історичні документи, артефакти, будівлі, предмети побуту тощо, щоб реконструювати минуле та зрозуміти його вплив.
Про що можна дізнатися з речових джерел?
1. Уяви, що історики майбутнього досліджують твій шкільний рюкзак. Що вони можуть дізнатися про тебе та інших школярів і школярок? Які предмети свідчать про твої захоплення? Те, що ти любиш їсти? Улюблених героїв? Які технології тобі доступні (скажімо, виготовлення паперу чи пластику, друк тощо)?
Якби історики досліджували мій шкільний рюкзак, вони б могли дізнатися:
- Про мої захоплення – з підручників, зошитів, наліпок на рюкзаку. Наприклад, якщо там є книжки про космос чи футбол, значить, мене цікавлять ці теми.
- Про те, що я люблю їсти – з решток їжі, обгорток від цукерок тощо.
- Про улюблених героїв – з малюнків чи наліпок на рюкзаку.
- Про технології, доступні в мою епоху – папір, пластик, металеві блискавки, синтетична тканина рюкзака.
2. Які різновиди історичних джерел зустрічаються в параграфі?
У параграфі згадуються такі різновиди історичних джерел:
- Речові джерела або пам’ятки матеріальної культури – різноманітні предмети побуту, виготовлені людьми в минулому.
- Писемні джерела – хроніки, записи, документи.
- Археологічні знахідки – речі, знайдені під час розкопок стародавніх поселень.
Отже, історики використовують як письмові, так і матеріальні свідчення минулого.
Різновиди речових джерел
3. Розташуй фотографії (джерело 1) у хронологічному порядку. Поясни, за якими ознаками ти визначаєш, які знаряддя праці з’явилися раніше, а які — пізніше.
Хронологічний порядок фотографій, згідно з описом, може бути таким: C, A, B, D. Ось критерії, за якими я визначаю порядок:
- б – Це найпростіше ручне знаряддя, яке могло бути використане в давнину.
- а – Давній трактор
- в – Ручний інструмент для прополювання
- г – Сучасне механізоване знаряддя праці.
4. Що ще, крім посуду, можуть знайти на морському дні археологи? Подумай, які предмети можуть досить довго зберігатися в солоній воді
Крім посуду, на морському дні археологи можуть знайти:
- Залишки кораблів та їх вантажів – амфори, ящики, бочки тощо. Солона вода добре консервує деревину.
- Зброю та обладунки – мечі, шоломи, щити.
- Прикраси та монети з благородних металів – золота, срібла. Вони практично не руйнуються.
- Кам’яні та глиняні предмети – статуї, посудини, плитки. Глина та камінь довго зберігають форму.
5. Як ти вважаєш, чому до нас не дійшли житлові будинки часів князівської Русі? Яке слово в описі джерел 3, 4 свідчить про те, що споруди на фото — неоригінальні?
Я вважаю, що житлові будинки часів Київської Русі не збереглися до наших днів, оскільки:
- Вони були дерев’яними, а дерево не таке міцне і довговічне, як камінь. З часом воно гниє і руйнується.
- Їх могли знищити пожежі, які часто траплялися в давніх містах.
- Багато будівель було зруйновано під час нападів ворогів або міжусобних війн князів.
Слова в описах, які вказують на те, що ці споруди не оригінальні:
Джерело 3: “Реконструкція” – тобто це не справжні Золоті ворота Києва, а їх відтворення в наш час.
Джерело 4: “Відтворення” – означає, що захисні споруди збудовані заново, вони не є автентичними пам’ятками Київської Русі.
Отже, через нетривкість матеріалів та історичні події оригінальні будівлі XI-XIII століть майже не збереглися. Тому зараз їх відтворюють за описами та малюнками.
6. Розглянь зображення (джерело 5) та проаналізуй їх за наведеними запитаннями:
Отже, аналіз зображень із джерела 5:
Дерев’янки:
- Призначення: домашнє взуття.
- Матеріал: дерево.
- Час створення: ймовірно, XIX – початок XX ст.
- Виготовляли й носили прості селяни та міщани.
Телефон:
- Призначення: засіб зв’язку.
- Матеріал: метал, пластмаса.
- Час створення: 1896 рік.
- Створений винахідниками епохи науково-технічної революції.
Козацький каламар:
- Призначення: чорнильниця.
- Матеріал: метал, шкіра.
- Час створення: XVII-XVIII століття.
- Використовувався козаками та освіченими верствами населення.
Гасова лампа:
- Призначення: джерело освітлення.
- Матеріал: метал, скло.
- Час створення: друга половина XIX ст.
- Використовувалася в побуті заможних верств населення.
Отже, аналіз речових джерел дає уявлення про побут і технології минулих епох.
7. Скористайся таблицею 7 та дай відповідь на такі запитання:
Отже, відповіді на запитання:
- У дерев’янках мешканка Луганська не могла відвідати театр у 1985 році, оскільки таке взуття перестали носити ще у 1950-х роках.
- Телефон з 1896 року зроблений з металу та дерева.
- Козацький каламар не міг бути зробленим з пластику, адже пластик з’явився набагато пізніше – у 1907 році.
- Гасова лампа не могла бути у рибалки у 1600 році, оскільки її було винайдено у XIX столітті.
Отже, знання про матеріали та час їх появи допомагають аналізувати речові джерела.
Підсумкові запитання і завдання
1. Що може бути речовим джерелом?
Речовим джерелом може бути будь-який предмет матеріальної культури минулого – знаряддя праці, зброя, кухонне приладдя, прикраси, одяг, взуття, меблі, іграшки тощо.
2. Поміркуй: яку інформацію історик може отримати зі знайденої зброї? Одягу чи посуду?
Зі знайденої зброї історик може дізнатися:
- технологічний рівень виготовлення – які матеріали, наскільки досконало зроблена
- призначення – для нападу, захисту, полювання
- належність – зброя воїнів чи мисливців
- оздоблення можуть вказати на статус власника
З одягу та взуття можна дізнатися:
- з яких матеріалів виготовлено
- особливості крою, мода певної епохи
- соціальний стан людини (простолюдин чи аристократ)
- національність (особливості народного вбрання)
З кухонного посуду:
- технології виготовлення
- матеріали
- естетичні смаки епохи
- поширені страви й продукти (за формою посуду)
Отже, кожна річ несе в собі чимало інформації про минуле.
3. Уяви, що ти — історик, який досліджує нещодавнє минуле. У твоїх руках колекція іграшок, виготовлених у XX ст. Розглянь зображення (джерело 6), прочитай підписи. Що ти можеш розповісти про ці предмети? Як ти гадаєш, чому деякі іграшки дуже подібні між собою?
Аналізуючи ці іграшки, я можу зробити такі висновки:
- Вони відображають технологічний прогрес XX століття – використання пластмас, механізмів, електроніки.
- Тут представлені іграшки з різних країн – СРСР, США, Японії. Можна порівняти їх дизайн і якість.
- Багато іграшок схожі, оскільки відтворюють тогочасні реалії – автомобілі, кермо, ігри з кільцями. Це свідчить про поширення масової культури та технологій у світі.
- Радянські й американські іграшки дуже схожі, що може вказувати на запозичення ідей та взаємовпливи в умовах холодної війни.
- Є іграшки за мотивами популярних мультфільмів – “Ну, постривай!”. Це показує поширення медіа та розвиток анімаційної індустрії.
Отже, аналізуючи подібні колекції, можна простежити багато культурних явищ і тенденцій певної історичної доби.